Llista de jaciments arqueològics de
Catalunya

De Viquipèdia

Dreceres ràpides: navegació,
cerca

Història de
Catalunya

Formació
geològica

Prehistòria

Període
iber

Període
romà

Període
visigòtic

Edat
mitjana

Invasió
musulmana

Dominació
musulmana

Conquesta
carolíngia

Comtats
catalans

Feudalisme a
Catalunya

Corona
d'Aragó

Compromís de
Casp

Dinastia
Trastàmara

Guerra civil
catalana

Edat
moderna

Dinastia dels
Habsburg (Àustries)

Tractat dels
Pirineus

Guerra
de Successió Espanyola

Decrets de Nova
Planta

Dinastia
Borbó

Història
contemporània

Guerra del
Francès

Primera
restauració borbònica

Casal de
Savoia

Primera
República Espanyola

Segona restauració
borbònica

Segle
XX

Mancomunitat
de Catalunya

Govern
provisional de Catalunya

Generalitat
republicana
Legislatures: 1a
- 2a

Guerra civil
a Catalunya

Franquisme

Tercera
restauració

Govern
provisional

Comunitat
autònoma
Legislatures: 1a
- 2a
- 3a
- 4a
- 5a
- 6a
-

7a
- 8a
- 9a

Cronologia
de la Història de Catalunya

Història
militar de Catalunya

Jaciments arqueològics de Catalunya

Llista
de presidents de la Generalitat

Aquesta és una llista incompleta dels jaciments arqueològics de
Catalunya.

Els jaciments
arqueològics de l'actual Catalunya conformen un
patrimoni vast i extens al llarg de la història. N'hi ha
de prehistòrics,
ibèrics,
grecs, púnics, romans,
visigòtics, medievals, moderns i contemporanis.

Taula de continguts

1 Jaciments
prehistòrics

2 Jaciments
ibèrics

3 Jaciments grecs

4 Jaciments romans

5 Jaciments visigòtics
(primers segles medievals)

6 Jaciments medievals (alta i
baixa edat mitjana)

7 Referències

8 Vegeu també

9 Enllaços externs

[modifica]
Jaciments
prehistòrics

Vegeu també: Prehistòria a
Catalunya

Les primeres persones que poblaren el territori de l'actual Catalunya ho van
fer durant el Paleolític
inferior.[1]
S'han trobat restes materials de diferents èpoques d'aquest període històric a
diversos llocs com a Girona (700000 aC), Vilajuïga i
Pau (500000 aC),
o Torroella de
Montgrí i Ullà (250000 aC). No obstant
això, les restes humanes més antigues que es coneixen són l'Home de Talteüll, un
conjunt de fòssils d'homínids que daten de fa
uns 450.000 any, la mandíbula de neandertal de la Cova del Gegant i la mandíbula de
Banyoles, un fòssil pertanyent a un individu del gènere Homo.[2]

Més tard, durant el Paleolític
mitjà i superior la
població, que llavors vivia en coves i balmes, va augmentar
considerablement amb l'arribada de pobles d'Àsia. S'han trobat restes
materials com puntes de llança, rascadors o arpons que han permès documentar
com vivien i a què es dedicaven. Durant el Neolític, a partir del
5000 aC, comença la revolució agrícola
i ramadera i es milloren les activitats mercantils; de manera que els
homes, que abans eren nòmades, s'assenten en poblats.
S'ha considerat que els homes d'aquell període constitueixen la base ètnica més
llunyana del poble català.[2]

Entre la primera meitat del quart mil·lenni aC i la
segona meitat del tercer mil·lenni aC es
va desenvolupar la cultura
megalítica. S'han conservat dòlmens i menhirs a l'Alt
Empordà, el Maresme, el Vallès, Osona i el Solsonès. A partir del segon mil·lenni aC va
arribar, provinent d'Orient, la metal·lúrgia, amb el bronze com a metall
destacat. A mitjans del segon mil·lenni aC el substrat ètnic es va enriquir amb
l'arribada dels pobles indoeuropeus,
provinents del centre d'Europa.[2]

Llista de jaciments prehistòrics de Catalunya

Nom

Període

Municipi

Comarca

Descripció

Troballes

Abric del
Filador

Margalef

Priorat

Abric rocós on hi ha
un jaciment
arqueològic del període
epipaleolític
fins al neolític inicial.

Abric
Romaní

Paleolític
Mitjà (uns 56.000 anys)

Capellades

Anoia

Dipòsit de 17 metres de fondària on s'han excavat 27 nivells
arqueològics. Correspon a una ocupació per part d'homes neandertals. Es troba
situat a 350 metres sobre el nivell del mar i a 60 metres per sobre del
nivell actual del riu Anoia. Tant aquest
jaciment com el de l'Estació Agut van ser
descoberts i estudiats per Amador
Romaní.

Unes 100 eines de fusta i unes 300 fogueres,[3]
i el negatiu d'una peça llarga de fusta, d'uns cinc metres de llarg i d'un
gruix de 6 cm en un extrem i 3 cm a l'altre, amb una antiguitat
superior als 55.000 anys, que s'ha identificat com una branca de pi
emprada per construir una cabana dins de l'abric.[3]

Balma de la
Xemeneia

Paleolític
Superior

Amer

Selva

Cavitat
situada als cingles
de Sant Roc, a l'extrem nord-est del terme municipal amb restes d’un
assentament paleolític.[4]

Restes d'indústria
lítica i de fauna.

Bòbila de
Sugranyes

Paleolític
Mitjà

Reus

Baix Camp

Jaciment
arqueològic a l'aire lliure

Estris de pedra.

Canal dels
Avellaners

Neolític (Neolític
Mitjà - Neolític
Final) - Edat del Bronze -
Edat del Ferro - Ibèric - Tardoromà - Medieval

Berga

Berguedà

És el jaciment més important i més interessant de Berga perquè té una
seqüència estratigràfica
molt completa que en els setze nivells que té permet una lectura
arqueològica de totes les èpoques, des del Neolític fins a
l'actualitat. Està situat a la
Valldan, al peu de la serra de
Queralt.

Indicis d'ocupació humana permanent durant més de 4.000 anys.

Can
Llobateres

Miocè Mitjà
(9,5 milions d'anys)[5]

Sabadell

Vallès
Occidental

Jaciment
arqueològic situat a la masia de Can Llobateres, situada a la serra de Sant
Iscle. Fou descobert a principis del segle XX pel paleontòleg
sabadellenc Miquel
Crusafont.

Restes d'un hominoide primitiu de
l'espècie Dryopithecus
laietanus.

Cau del Duc[6]

Mosterià (Glaciacions
würmianes, uns 70.000 anys)

Torroella de
Montgrí

Baix Empordà

Abric rocós ocupat
per homínids durant el
Paleolític situat
a la muntanya de Santa Caterina, al massís
del Montgrí. En un principi, Lluís
Pericot, un dels primers arqueòlegs que hi treballà, va classificar
les troballes del tipus de cultura
asturienca (mesolític), degut a
la simplicitat de les troballes. No obstant això, l'any 1956 es va determinar que
eren del període
mosterià.[7]

Una cinquantena de peces d'indústria
lítica que actualment són al Museu
Arqueològic de Barcelona.[7]

Cova de la Font
Major

Prehistòria (Paleolític
Inferior - Neolític - Bronze Final) - Ibèric
- Iberoromà - Edat Mitjana[8]

L'Espluga
de Francolí

Conca de
Barberà

És una de les set coves més llargues del món formades en conglomerat i una de
les poques que s'estén, en gran part, pel subsòl del casc urbà. Una part
està habilitada com a museu, el qual forma part del complex museístic de
les "Coves de l'Espluga". Està situada dins el casc urbà i és visitada per
50.000 persones a l'any.

Centenars d'urnes cineràries, vasos d'ofrenes, objectes de bronze i
altres ornaments (trobades a la Sala del Llac, santuari ibèric dedicat
potser a rituals d'iniciació, a més de cerimònies d'enterraments).

Cova de les
Toixoneres

Pleistocè
superior i Mitjà
(100.000 - 17.000 anys)

Moià

Bages

És una de les dues coves que formen el complex de les Coves del Toll.
És la més rellevant ja que és la que té presència neandertal. Forma part
dels conductes de drenatge del
torrent del mar i té una formació consupina. Té una formació sedimentària
que està formada per dues crostes.

Restes d'indústria
lítica neandertal, utensilis
fets de sílex i quarsita,
un foc, gran
quantitat d'ossos
mossegats, de copròlits , ossos digerits i preses de carnívors.[9]

Cova del
Gegant

Paleolític
mitjà

Sitges

Garraf

Cova on hi
ha un jaciment
arqueològic del període
Paleolític
mitjà.

Mandíbula de Neandertal, indústria lítica i fauna

Cova del
Rinoceront

Paleolític
mitjà

Castelldefels

Baix Llobregat

Cova on hi
ha un jaciment
arqueològic del període
Paleolític
mitjà.

Indústria lítica i fauna

Cova de
Muricecs

Edat de Bronze - Edat de Ferro

Llimiana

Pallars
Jussà

La zona de l'entrada forma un petit vestíbul que és el lloc on s'han
trobat més restes prehistòriques. A continuació hi ha una galeria de 28
metres de llarg cap a l'interior, amb un passadís molt estret i un altre
vestíbul, que donen ja a la gran Sala dels Muricecs, que fa 25 metres de
llargària per 18 d'amplària i 9 metres d'alçada.[10][11]

Restes d'hàbitats humans de l'Edat del Bronze a
l'Edat de Ferro.

Coves del
Cogul (o Roca dels
Moros)

Epipaleolític
(uns 5.000 anys)

El
Cogul

Garrigues

Cova amb una paret anomenada "Roca dels Moros" on hi ha unes pintures
rupestres de 45 figures, 7 de les quals són gravades a la pedra i 38
són pintades de vermell clar, negre i vermell fosc.[12]
L'any 1998 van ser declarades patrimoni de
la humanitat per la UNESCO.[13]

Jaciment de pintures
rupestres d'art llevantí,
inscripcions en escriptura
ibèrica nord-oriental i alfabet
llatí.

Coves de
Rialb

Paleolític
Inferior (5000 aC) - Romà
(200 dC)

Queralbs

Ripollès

S'obren en una gran balma de 40 m. d'ampla per 10 d'altura a 1045 m.
d'altitud. El recorregut total és de 501 m i s'hi entra pels jardins d'un
antic hotel.[14]
Hi van habitar cultures ramaderes.

Restes de la cultura
megalítica.

Coves de
Serinyà[15]

Paleolític
Inferior (uns 200.000 anys) - Edat dels
metalls (uns 3.000 anys)

Serinyà

Pla de l'Estany

El Parc de les Coves Prehistòriques de Serinyà està constituït per
tres coves: la cova de Mollet, que té l'ocupació més antiga, la de
l'Arbreda i la del Reclau Viver. És el millor jaciment de l'Europa
occidental per conèixer el pas de l'home de
Neandertal a l’home modern.[16]

Dent humana datada en uns
200.000 anys, considerada la resta humana més antiga trobada a Catalunya.
Entre les restes de fauna, hi ha ossos de hiena, linx, llop, ós, rinoceront, elefant, cavall, cérvol i bisó (cova de
Mollet), restes d'utillatges humans i de fauna (cova de l'Arbreda) i
restes de fabricació d'arpons, punxons i agulles fetes amb
os, banya i sílex (cova de la
Bora Gran d'en Carreras).

Coll de
Nargó

Cretaci Superior
(70 milions d'anys)

Coll de Nargó

Alt Urgell

Sèrie de troballes de jaciments
paleontològics. La comunitat científica considera el jaciment d'ous i
nius de dinosaures de Coll de Nargó com un dels tres més importants del
món, ja que coincideix amb el període que els darrers grans dinosaures van
habitar la Terra i l'extinció
del Cretaci-Terciari.[17]

Nius de dinosaures, petjades
rodones amb diàmetres que oscil·len entre els 25 fins els 60 cm (la
Massana, Camarasa-Fontllonga),
dinoicnites atribuïdes a dinosaures quadrúpedes herbívors de coll i cua
llarga, possiblement del grup dels titanosaures.

Espluga del
Congost

Edat del Bronze

Abella de la
Conca

Pallars
Jussà

És una cavitat natural situada al nord-nord-est de la masia de Cal
Borrell, al nord-est de la Pedra
Ficada i a uns tres metres de distància hi ha l'Espluga
petita del Congost.

Restes de l'Edat del
Bronze.

Espluga
petita del Congost

Edat del Bronze

Abella de la
Conca

Pallars
Jussà

És una cavitat natural situada al nord-nord-est de la masia de Cal
Borrell, al nord-est de la Pedra
Ficada, en un coster en el marge esquerra del fons del congost. A uns
tres metres de distància hi ha l'Espluga del
Congost i bastant propera es troba l'anomenada Balma del Congost, de
30 metres d'amplada per 5 de fons i 10 d'alçada.[18]

Restes de l'Edat del
Bronze.

Estació Agut

Mosterià (uns
70.000 anys)

Capellades

Anoia

Geològicament es tracta
d'una formació travertínica.
Popularment és conegut com la "Bauma del Fossar Vell".[19]
El jaciment es considera més aviat pobre però proporciona informació
complementària de molt interès. Tant aquest jaciment com el de l'Abric Romaní van
ser descoberts i estudiats per Amador
Romaní.

Quatre dents atribuïdes a l'Home de
Neandertal, diversos nivells del període mosterià,
indústria
lítica, diverses restes de fauna: 8 famílies de mol·luscs
terrestres, fòssils de cavall, cérvol i conill de bosc, que
sembla ser l'aliment principal per la gran quantitat que n'hi ha. De flora hi ha
restes de bleda i de diverses lleguminoses, entre
les quals les veces i la guixa.[20]

Feixa del
Palau

Edat del Bronze
(uns 8000 aC)

Berga

Berguedà

Es tracta d'un fons de cabana descobert per Josep Carreras al carrer
de Cercs de
Berga, quan es rebaixaven terres per a fer-hi habitatges.

Cabana amb fogars amb carbons i cendres, i alguns
fragments de ceràmica.

Font del
Ros

Epipaleolític
(10000 aC o 8000 aC)

Berga

Berguedà

És el jaciment més antic dels que s'han catalogat a Berga. Fou el darrer
escenari dels caçadors-recol·lectors.
Es troba actualment a la part sud-est de la ciutat, engolit per l'expansió
de la vila; abans, però, estava situat en una zona agrícola propera a
l'entorn urbà.

Indústria
lítica de sílex i quarcita.

Fumanya

Cretaci Superior
(uns 65 milions d'anys)

Fígols, Vallcebre i Saldes

Berguedà

Conjunt paleontològic
repartit en tres municipis de la Serra d'Ensija i
cinc àrees arqueològiques: Fumanya Sud i Mina Esquirol (Fígols), Fumanya Nord
i Mina Tumí (Vallcebre) i Coll
de Pradell (Vallcebre-Saldes).[21][22]

Més de 3.500 petjades de diferents dinosaures (titanosaure, hadrosaure i teròpodes), un rastre de
80 metres corresponent a un sauròpode, restes de
fòssils, ous i ossos de dinosaures, troncs d'arbres i fulles de diferents
tipus, una possible tortuga marina, closques de mol·luscs
i invertebrats fossilitzats.[23]

Genó

Final de l'Edat del Bronze
(segle IX aC)
- ?

Aitona

Segrià

Assentament del final de l'Edat del Bronze
situat en una elevació d'un petit monticle oblong, el·lipsoïdal, i de
superfície plana, la cota de la qual arriba a els 162 m sobre el nivell
del mar i s'alça 10 m sobre el terreny circumdant. El jaciment ocupa una
superfície de 1.037 m², la longitud màxima és de 58 m en direcció est-oest
i la amplària màxima és de 21 m en direcció perpendicular a l'anterior.

Planta d'un poblat, mur de protecció, objectes
metàl·lics, objectes ceràmics, restes de tres cereals: escanda, ordi i mill[24],
indicis de conservació i elaboració d'aliments, treballs de fang,
emmagatzematge d'instrumental, dormitoris, etc. No es té clar on es van
realitzar les activitats complexes: fabricació de ceràmica o reducció de
minerals per a la metal·lúrgia.

Jaciment de
Montlleó

Neolític (Magdalenià, fa un
16000 - 15000 anys)

Prats i Sansor

Cerdanya

Campament d'estiu de cacera establert al Coll de Saig, a 1.140 m,
ocupat per una tribu de caçadors-recol·lectors.
Es tracta d'un dels jaciments de més altura d'Europa.

Unes mil peces de sílex per fer ganivets o puntes de llança o de
fletxes, restes d'ossos de cavalls, cérvols, isards, cabres, conills, llebres i un
bisó, una dent
de cérvol decorada, diverses closques de cloïssa de sis espècies
diferents.[25]

Jaciments
de Pinell de Solsonès

Neolític - Edat del Bronze -
Medieval
- Edat
Moderna

Pinell de
Solsonès

Solsonès

Conjunt
arqueològic inclòs a l'Inventari
del Patrimoni Arquitectònic Català de la Generalitat
que consta de 38 jaciments de
períodes històrics
molt diferents.

Abrics rocosos, lloc
d'enterrament i inhumació col·lectiva,
cistes, vies, assentaments militars,
dos castells, poblats, necròpolis, cases amb
habitacions, un camp de sitges,
centres de producció i explotació agrícola,
minera i de ceràmica, muralles, dues torres, un menhir, un megàlit.

L'Esquerda

Edat de Bronze - Baixa edat
mitjana (segle VIII aC - segle XIV
dC)

Les Masies de
Roda

Osona

Assentament on s'hi han trobat restes d'un període de temps que durà
més de vint-i-tres segles. Fou ocupat durant l'Edat de Bronze,
pels ibers,
romans,
visigots, musulmans, carolingis i durant
l'Edat mitjana.

Un oppidum ibèric, muralles,
taller ceràmic, taller metal·lúrgic, camp
de sitges visigòtiques, necròpolis, església
romànica.[26]

Mines de
Gavà

Neolític (4000 aC)

Gavà

Baix Llobregat

Conjunt de mines
estructurades en galeries més antic de tota Europa.[27]
S'hi explotava la variscita, i més tard el
ferro.[28]

Més de 200 hectàrees de mines
(no es descarta que n'hi hagi moltes més).[29]

Incarcal[30]

Pleistocè
inferior (entre 1,5 i 1 milió d'anys)

Crespià

Pla de l'Estany

Conjunt de jaciments
paleontològics del Pleistocè
inferior que destaca per la quantitat de fòssils trobats i pel seu
bon estat de conservació.[31]

Més de 1.300 fòssils de tigres
dents de sabre, elefants, hipopòtams i d'una aranya, entre
d'altres (1990), un crani sencer de rinoceront de l'espècie
Stephanorhinus
etruscus (1995)[31]
i unes nous
en perfecte estat de conservació.[32]

Pedrera de
Montlleó

Eocè

Manresa

Bages

Jaciment
paleontològic on s'hi extreia roca calcària
situat al vessant solell de la vall de la riera de Cornet o Guardiola, al
seu tram final al terme de Castellgalí.[33]

Diverses restes fòssils, com un exemplar
de Modiolus
modioloides (una espècie de musclo extinta).[34]

Nivells estratigràfics de
control de travertí a l'Abric
Romaní de Capellades

Dinoicnites (petjades
fòssils) de 70 milions d'anys al sector de Fumanya Sud dels Jaciments de
Fumanya

Nivells estratigràfics de
control de travertí a l'Abric
Romaní de Capellades

Excavació arqueològica del jaciment
paleontològic de Genó

Cau
del Duc, abric rocós ocupat durant
el Paleolític per homínids

La Dansa del Cogul. Calc d'Henri Breuil. Pintures rupestres
d'art llevantí de les
Coves del
Cogul

[modifica]
Jaciments ibèrics

Article principal: Llista
de poblacions ibèriques de Catalunya

Vegeu també: Període iber
a Catalunya i Ibers

Excavació a l'àrea ibèrica del jaciment
arqueològic de l'Esquerda, a Les Masies de
Roda

A partir de la segona meitat del segle VII aC va començar la
cultura ibèrica, la qual va definir les formes de vida de la societat indígena,
enriquides amb aportacions fenícies i gregues. Els ibers
habitaven en poblats, sovint emmurallats i construïts en llocs estratègics per
tal de facilitar-ne la defensa.

Eren agricultors, ramaders i comerciants. Des
del segle III aC van encunyar
moneda. Al
poblat de les
Toixoneres (Calafell), s'ha documentat la
producció de cervesa. Tingueren tractes
comercials amb els centres colonials grecs d'Empòrion i
Rhode, i púnics. S'ha
documentat producció siderúrgica al poblat de les
Guàrdies (El Vendrell), a la Torre dels
Encantats (Arenys de Mar) i a Puig
Castellar (Santa Coloma de
Gramenet), entre d'altres. També produïen plom i plata.

Algunes ciutats rellevants van ser Tarragona i Burriac, de deu hectàrees, el Castellet de
Banyoles (Tivissa), d'unes quatre
hectàrees i mitja, el Molí
d'Espígol (Tornabous) o l'assentament de
Montjuïc (Barcelona).
Entre els poblats menors, cal esmentar la Torre dels Encantats, el Turó
d'en Boscà (Badalona), Ca
n'Oliver (Cerdanyola del
Vallès), Adarró, (Vilanova i la
Geltrú), Olèrdola, les Masies de Sant
Miquel (Banyeres del
Penedès), el
Vilar (Valls) i
Puig Castellar. Una dels assentaments més importants fou la ciutat ibera
d'Ullastret, fundada al segle VI aC i abandonada al
final del segle III aC. El món ibèric
va acabar al segle I dC.[2]

Llista de jaciments ibèrics de Catalunya

Nom

Període

Municipi

Comarca

Descripció

Troballes

Blanda

Blanes

La Selva

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilergets. Era una
societat que s'estructurava ocupant les elevacions més estratègiques del
territori on hi vestien poblats emmurallats. Sembla que existí un nucli de
població situat en el vessant sud de la muntanya de Sant
Joan i, per les restes trobades, sembla que en el cim hi hagué un lloc
de guaita que servia per comunicar-se amb els altres poblats de la zona
com ara el de Montbarbat, del que
possiblement depenien.

Peces d'indústria
lítica, una possible torre de
guaita.

Cadira
del Bisbe

Segle VI aC - 200 aC

Premià de
Dalt

Maresme

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans establert sobre
un turó de 300 m de la serralada de
Marina. L'assentament fou despoblat amb l'arribada
dels romans. El 1929 fou descobert
per Joaquim Folch i
Torres. Des dels anys 70 ha estat excavat per diferents
associacions.[35]

Muralla, una torre defensiva,
restes de diversos habitatges, un carrer empedrat i nombroses mostres de
ceràmica.[36][35]

Canal dels
Avellaners

Neolític (Neolític
Mitjà - Neolític
Final) - Edat del Bronze -
Edat del Ferro - Ibèric - Tardoromà - Medieval

Berga

Berguedà

És el jaciment més important i més interessant de Berga perquè té una
seqüència estratigràfica
molt completa que en els setze nivells que té permet una lectura
arqueològica de totes les èpoques, des del Neolític fins a
l'actualitat. Està situat a la
Valldan, al peu de la serra de
Queralt.

Indicis d'ocupació humana permanent durant més de 4.000 anys.

Can Bonells[37]

Segle VI aC - segle III aC

Santa Maria de
Merlès

Berguedà

Poblat ibèric de
la tribu
dels bargusis.

Ceràmica
sigil·lada, ceràmica comuna oxidada, ceràmica vidriada, vidre, ferro, bronze i fauna.[38]

Can
Canyís

Segle VI aC - segle V
aC

Banyeres del
Penedès

Baix Penedès

Necròpolis
ibèrica situat a l'àrea
arqueològica de Les Masies
de Sant Miquel. Era un lloc d'enterrament de la tribu
dels cossetans. El material
que s'hi trobà mostra que es tracta d'una de les necròpolis ibèriques més
importants de Catalunya, juntament amb les d'Ullastret.

Restes de material trobat a la zona de la necròpolis com trossos
de ceràmica.
Posteriorment, també s'hi va construir una vil·la romana i una
ermita, la
qual cosa revela una perduració de l'ocupació de la zona.[39]

Can Caseta

? - segle I dC

Manlleu

Osona

Assentament
ibèric rural de la tribu
dels ausetans situat a un
meandre del riu
Ter, a la zona de Vista Alegre.

Can
Fatjó

Segle VI aC - segle II
dC

Rubí

Vallès
Occidental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans situat al marge
dreta de la Riera de Rubí.
El poblat ibèric de can Fatjó podria ser el nucli de l'antiga ciutat de
Rubricata (Rubí),
esmentada per Ptolomeu al segle II
dC.

Camp de sitges, murs i dos pous, un dels quals
és el pou més antic de Catalunya.

Can
Modolell

Segle I aC - baixa edat
mitjana

Cabrera de Mar

Maresme

Jaciment romà-medieval, amb criptopòrtic.

Vil·la
romana imperial, un santuari,
un criptopòrtic.[40]

Ca
n'Oliver

Segle
VI - 50
aC

Cerdanyola del
Vallès

Vallès
Occidental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans que
comercialitzava amb altres pobles mediterranis. Es troba a la serra de
Collserola, des d'on s'observa tota la plana del Vallès.

Camp de sitges, fossat,
entrada monumental, carrer principal, habitatges superposats, habitació de
l'ibèric antic, casa de l'ibèric ple, casa de l'ibèric final.

Castellar
de la Selva

Quart

Gironès

Poblat ibèric
situat entre la tribu
dels ausetans i dels indigets.[4]

Castell de Tona

Tona

Osona

Assentament
ibèric de la tribu
dels ausetans.

Castellciutat

Castellciutat

Cerdanya

Es creu que a l'actual emplaçament de Castellciutat hi hagué una
capital dels ceretans augustans o
potser dels ilergets sordons.

No s'ha trobat.

Castellet de
Banyoles

Final del segle III aC - 218 aC a 201 aC (Segona Guerra
Púnica)

Tivissa

Ribera d'Ebre

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilercavons. Amb una
superfície màxima propera als 42.000 m² és el poblat iber més extens de
les Terres de
l'Ebre.[41]
El conjunt del jaciment ibèric del Castellet de Banyoles fou declarat Monument
Histórico-Artístic i Arqueològic nacional el 1978 (Real Decreto 2.947 de
27 d'octubre i BOE del 15 de
desembre).[42]

Sembla que hi hagué ocupació perifèrica i un gran espai central
públic. L'any 1912, es descobriren un
conjunt d'arracades, braçalets, anells i monedes, el
1925 un parell
de bous de bronze i el 1927 es descobrí
el Tresor
de Tivissa, que està format per quatre pàteres de plata daurada,
diversos vasos de plata i dos collarets.

Castell
Ruf

segle VII aC - segle
II aC

Santa Maria
de Martorelles

Vallès
Oriental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans situat al Turó de
Castellruf. Algunes de les restes que s'han trobat en les excavacions
empreses es conserven en el Museu de
Granollers.

Restes d'un dolmen, un poblat ibèric i
un castell del segle XI.

Cesse

? - 218 aC (Segona Guerra
Púnica)

Camp de
Tarragona

Cesse, Cissa o Kesse fou la ciutat més important
de la tribu
íbera dels cossetans i a la vora de
la qual, en la Batalla de Cissa,
Gneu Corneli
Escipió va derrotar el general cartaginès Hannó i al cap
ilerget Indíbil, al començar
la Segona Guerra
Púnica el 218 aC. No se sap la seva
situació ja que només es coneix pels relats de la guerra entre Roma i
Cartago, i perquè s'hi van acunyar monedes. Sembla que, amb la conquesta
romana, la ciutat de Cesse fou saquejada i que els seus habitants foren
venuts com a esclaus a la nova ciutat de Tàrraco, on Escipió havia fundat
una base militar.

No s'ha trobat.

Ciutadella
ibèrica de Calafell

Segle VI aC - segle
II aC

Calafell

Baix Penedès

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans. Acull un
complex turístic cultural
anomenat Alorda Park, el qual és el primer jaciment de
la Península
ibèrica que, sobre de les restes del jaciment, s'hi ha reconstruït un
nou poblat simulant el de debò. També és anomenada "Ciutadella de les
Toixoneres". Actualment forma part de la Ruta dels
Ibers.[43]

Muralles, torres defensives, portes
d'accés, un palau i
nombroses dependències.

Ciutat
ibèrica d'Ullastret

Paleolític - Neolític
550 aC - primer quart del
segle II aC

Ullastret

Baix Empordà

Ciutat ibèrica de
la tribu
dels indigets establerta sobre
el puig
de Sant Andreu. Es tracta d'un jaciment
arqueològic molt important ja que és el major nucli ibèric descobert
fins ara a Catalunya.[44][45][46]

Oppidum fortificat amb
muralles i torres quadrades i
circulars, traçat de carrers, habitatges, cisternes, temples, un camp de sitges, un
palau de 500
m² que pertanyia a una família dominant, la inscripció funerària més
antiga de Catalunya (datada al segle
IV aC), el primer edifici militar ibèric descobert a Catalunya, una
gran llar de foc quadrada
d'1,30 m de costat dins d'una casa senyorial fundada el 325 aC, nombroses restes
humanes, un forn metal·lúrgic per a
bronze i ferro, un
enllosat i oliveres de més de 2.000
anys. A 500 m de la ciutat hi ha les restes d'un poblat ibèric situat a
l'Illa d'en Reixac, una antiga illa de l'estany
d'Ullastret.[47]
També s'hi han trobat restes anteriors com eines de sílex del
Paleolític
Superior i ceràmiques del Calcolític.

Cova de la Font
Major

Prehistòria (Paleolític
Inferior - Neolític - Bronze Final) - Ibèric
- Iberoromà - Edat Mitjana

L'Espluga
de Francolí

Conca de
Barberà

És una de les set coves més llargues del món formades en conglomerat i una de
les poques que s'estén, en gran part, pel subsòl del casc urbà. Una part
està habilitada com a museu, el qual forma part del complex museístic de
les "Coves de l'Espluga". Està situada dins el casc urbà i és visitada per
50.000 persones a l'any.

Centenars d'urnes cineràries, vasos d'ofrenes, objectes de bronze i
altres ornaments (trobades a la Sala del Llac, santuari ibèric dedicat
potser a rituals d'iniciació, a més de cerimònies d'enterraments).

Darró

Segle V - segle
II aC

Vilanova i la
Geltrú

Garraf

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans. Es troba a
l'actual passeig marítim de la ciutat.

Gebut

Soses

Segrià

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilergets. Fou citat per
les fonts grecollatines: Polibi i Titus
Livi; es menciona en relació amb la Segona Guerra
Púnica (218 - 205 aC).

No s'ha trobat

Ègosa

Terrassa

Vallès
Occidental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans.

Peces de ceràmica amb inscripcions
ibèriques (al subsòl de les esglésies de Sant Pere.

El
Cogulló

segle VII - segle I
aC

Sallent

Bages

Jaciment
d'uns 2000 m² d'extensió situat a 200 m per sobre el riu Llobregat, al Turó del
Cogulló. Devia ser un dels principals nuclis de població de la Lacetània.

Les restes documentades determinen tres fases diferents diferents en
l'assentament del Cogulló: una primera etapa d'iberització
(segle VI aC-IV
aC); una segona fase d'ibèric ple (segle III aC-I
aC) i una tercera fase ibero-romana.

Els
Vilars[48]

750 aC - 325 aC

Arbeca

Les Garrigues

Fortalesa ibèrica
de la tribu
dels ilergets[49][50]
declarada Bé
Cultural d'Interès Nacional per la Generalitat
l'any 1998.

Fortalesa, vasos ceràmics per a la
incineració i enterrament dels
morts.[51]

Fondo d'en
Roig

Segles IV i III
aC

Cunit

Baix Penedès

Granja
ibèrica de la tribu
dels cossetans on hi van
desenvolupar: producció agrícola, emmagatzematge de cereals, oli, vi, etc.[52]

Petita granja ibèrica amb 16 habitacions
annexes i la possibilitat d'haver-hi hagut un pis superior i sitges.[53]

Ibera

? - segle II aC

Potser Tortosa, Amposta o Sant
Carles de la Ràpita

Montsià o Baix
Ebre

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilercavons destruïda
durant la Segona Guerra
Púnica. Se'n té constància gràcies a l'historiador romà Titus
Livi, però encara no s'ha trobat el lloc exacte del jaciment.

No s'ha trobat.

Iltirda o Ildirda

? - 49 aC

Lleida

Segrià

Capital de la tribu
dels ilergetes. Estava
situada sobre un turó a la vora del riu Sicoris (Segre). L'any 49 aC fou
assetjada pels romans durant
la campanya de
Lleida.

Restes del poblat ibèric.

Les
Guàrdies

El Vendrell

Baix Penedès

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans.

Les
Maleses

Entre Montcada i
Reixac i Sant Fost
de Campsentelles

Vallès
Occidental i Vallès
Oriental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans. Des de la
primera excavació l'any 1928, feta per la secció
d'Arqueologia i Història de l'Agrupació Excursionista de Badalona, fins
l'actualitat s'hi ha desenvolupat un total de 9 campanyes d'excavació.[54]

Cinc habitacions, un bancal i possiblement una sitja.

Les
Serrasses

? - segle I dC

Torelló

Osona

Assentament
ibèric de la tribu
dels ausetans.

L'Esquerda

Edat de Bronze - Baixa edat
mitjana (segle VIII aC - segle XIV
dC)

Les Masies de
Roda

Osona

Assentament on s'hi han trobat restes d'un període de temps que durà
més de vint-i-tres segles. Fou ocupat durant l'Edat de Bronze,
pels ibers,
romans,
visigots, musulmans, carolingis i durant
l'Edat mitjana.

Un oppidum ibèric, muralles,
taller ceràmic, taller metal·lúrgic, camp
de sitges visigòtiques, necròpolis, església
romànica.[55]

Mas d'en Gual

El Vendrell

Baix Penedès

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans documentat
l'any 2001.

Màscara púnica.

Molí
d'Espígol

Edat del Ferro (segle
VI aC, ibèric antic) - mitjan segle I aC

Tornabous

Urgell

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilergets abandonat cap el
200 aC
com a conseqüència de la Segona Guerra
Púnica.[56]
Està catalogat com a Bé
Cultural d'Interès Nacional.

Traçat urbanístic, muralla quadricular, barris
suburbans, habitatges adossats, espai obert
comunitari, diferents àmbits que es relacionen fonamentalment amb estances
on es practicaven activitats de caràcter domèstic (rebost, llars
de foc, filatura, mòlta, etc.),
material ceràmic, vaixella
fina de taula, contenidors amfòrics, tant
d'importació com de fabricació indígena i ceràmiques fines
d'importació.

Oleastrum

Probablement Cambrils

Baix Camp, Tarragonès o Baix
Ebre

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans situat entre
Dertosa i Tàrraco. Se l'ha
volgut identificar amb nombroses ciutats, però el més probable és que
correspongui a la moderna Cambrils.

No s'ha trobat.

Palfuriana

Probablement El Vendrell

Potser Baix Penedès

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans situat entre
Bàrcino i Tàrraco
identificat generalment com El Vendrell.

No s'ha trobat.

Penya
del Moro[57]

Final de l'Edat del Bronze
(800–700 aC) - segle
VI aC

Entre Sant Just
Desvern i Sant Feliu de
Llobregat

Baix Llobregat

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans arrenglerat en
dues fileres de cases i dividit per un carreró. Al punt més elevat del
turó hi havia una torre de guaita
que fou substituïda posteriorment per una torre medieval. Es troba a la serra de
Collserola.

Restes d'àmfores, de ceràmica àtica, coríntia, jònica, fenícia i massaliota, peces
d'un collaret d'origen púnic,
vestigis d'un ritus de fundació que consistia en col·locar el cap i les
potes d'un cabrit a sota del paviment dels habitatges i una plaqueta de
plom del segle IV aC de 28 × 40
mm d'ample i 1,5 mm de gruix amb inscripcions d'escriptura
ibèrica a les dues cares que es conserva a Barcelona al Museu
d'Arqueologia de Catalunya.

Pla
del Castell

Tavertet

Osona

Assentament
ibèric de la tribu
dels ausetans.

Pla
de Santa Bàrbara

Segle
IV aC? - segle II aC

Montblanc

Conca de
Barberà

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans establert prop
del riu Francolí. S'hi ha
documentat una estructura en forma de radi, amb cases petites de planta
rectangular adossades.

Cases petites, sitges per emmagatzemar gra, 22
peces diferents: plats, bols, copes per beure i menjar, gerres, vasos i àmfores,
restes de ceràmica amb
decoracions pintades de vernís negre, un molí
rotatiu de pedra per moldre el gra.

Poblat
ibèric de Burriac

Segle VI - segle I
aC

Cabrera de Mar

Maresme

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans. Es troba situat
al Burriac, un turó que
s'alça entre les poblacions de Mataró, Argentona i Cabrera de Mar i on
també hi ha el Castell de
Burriac.[4]

Oppidum ibèric, muralles,
torres de
planta quadrangular.

Poblat
ibèric de Cala Pola o de Cala
Giberola

Tossa de Mar

La Selva

Poblat
ibèric de la Punta del Castell[58]

Segle VI aC – segle I
dC

La Fosca, Palamós

Baix Empordà

Poblat ibèric de
la tribu
dels indigets situat a una
petita península.[4]

Poblat
ibèric de Castellar Vell

Castellar del
Vallès

Vallès
Occidental

Poblat
ibèric de la Creueta

La Creueta, Quart

Gironès

Poblat ibèric
situat entre la tribu
dels ausetans i dels indigets.
Es troba situtat al Puig
d'en Rovira.[4]

Poblat
ibèric de la Moleta del Remei[59]

Segle VII aC - segle
II aC

Alcanar

Montsià

Poblat iber de la
tribu
dels ilercavons. Es troba
situat a la Moleta del Remei,
un contrafort
del vessant sud del massís
del Montsià.

Recinte fortificat, poblat de planta oval estructurat
concèntricament en dos carrers, torres i panys de murada, i unes
construccions identificades com a graners.

Poblat
ibèric de la Roca Roja[60]

Benifallet

Baix Ebre

Poblat iber de la
tribu
dels ilercavons. Es troba
situat a la riba esquerra del riu Ebre. Fou excavat entre 1998 i 2002 per un equip
de la Universitat
de Barcelona.[61]

Petit assentament fortificat, d'una superfície inferior als 1.000 m²,
i del qual destaca l’excel·lent estat de conservació de l'estructura
defensiva.[62]

Poblat ibèric de
la Torre dels Encantats

Arenys de Mar

Maresme

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans establert al Puig
Castellar.

Poblat
ibèric de la Torre Roja

Fase ibèrica: segles VI - III
aC
Fase ibero-romana: segles II - I
aC

Entre Sentmenat i Caldes de
Montbui

Vallès
Occidental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans.[63]

Poblat
ibèric de la Vinya del Pau

Vilafranca del
Penedès

Alt Penedès

Ceràmiques gregues i campanianes.

Poblat
ibèric del Castell d'en Carrerica

Canet d’Adri

Gironès

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans.[4]

Poblat
ibèric del Castell de Porqueres

Porqueres

Pla de
l’Estany

Poblat ibèric
establert al Turó del
Castell, situat entre la tribu
dels ausetans i dels indigets.
Posteriorment experimentà un desenvolupament important durant l’època
ibèrica.[4]

Fragments de ceràmica ibèrica i restes
d’un període tardoromà.

Poblat
ibèric de l'Hostal de la Vala

Canet d’Adri

Gironès

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans.[4]

Poblat
ibèric del Puig Ardina

Riudarenes

La Selva

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans. Es troba situat
al Puig Ardina.[4]

Poblat
ibèric del Puig Castellar

segle VI - segle
II aC

Santa Coloma
de Gramenet

Barcelonès

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans d'estructura
el·líptica, amb tres carrers longitudinals que estava rodejat per una muralla de
pedra. Tenia una superfície d'uns 4000 m² i s'estima que podria haver-hi
hagut una trentena d'edificis i una població d'uns 200 habitants. Es
dedicaven bàsicament a l'agricultura i la ramaderia, tot i que
vestigis trobats confirmen activitat comercial amb civilitzacions
estrangeres com la grega o la cartaginesa

Tres carrers longitudinals, muralla de pedra.

Poblat
ibèric del Puig d'Alia

Amer

La Selva

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans. Es troba situat
al Puig d'Alia.[4]

Poblat
ibèric del Vilar

Segle IV aC - segle
II aC

Valls

Alt
Camp

Poblat ibèric de
la tribu
dels cossetans.

Fusaïola de
Valls, peca de ceràmica destinada al procés de filar amb una
inscripció de 28 signes escrits en l'escriptura
ibèrica nord-oriental.

Poblat
ibèric dels Estinclells[64]

Segona meitat del segle III aC - 200 aC

Verdú

Urgell

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilergets. Es troba situat
al Tossal dels
Estinclells.

Muralla ovalada, diverses cases, una cisterna i una
instal·lació de premsat.

Poblat
ibèric de Montbarbat

Segle VI aC – segle I
dC

Lloret de Mar

La Selva

Assentament de la tribu
dels laietans establert a la
part més alta del turó de Montbarbat. La
superfície del poblat és de 5.673 m² i es troba envoltat per una línia de
muralla
d'un perímetre de 370 m i un gruix que oscil·la entre 1'20 i 1'50 m que és
reforçada amb un mínim de dues torres de planta
rectangular.

Peces trobades: vernissos negres
(àtica, tallers occidentals), grisa monocroma, ibèrica pintada, grises emporitanes, ceràmica pintada,
àmfores
ibèriques, púniques (i massaliotes?), peces a
mà, una fusaïola, un
capfoguer (xai), una figureta zoomorfa, una figureta antropomorfa, denes
de collaret de pasta de vidre, alguna arracada o fíbula de
bronze,
algun ganivet o clau de ferro, algun
fragment de molí, restes de ceràmica, ossos
d'ovicàprids, un bou, un cavall i un porc.

Poblat
ibèric d'Estanyol

Estanyol,
Bescanó

Gironès

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans.[4]

Poblat
ibèric de Sant Julià de Ramis

Fase ibèrica: Segle V - segle I
aC
Fase baix-imperial: Segle IV - segle VII
dC

Sant Julià
de Ramis

Gironès

Poblat ibèric
situat entre la tribu
dels ausetans i dels indigets
establert al Puig de Sant Julià, de 200 m d'altitud.[4]
Prop d'aquest poblat hi ha l’església dels Sants
Metges, on també hi ha vestigis ibèrics i romans.

Materials de Can Garriga, materials
de la pedra dreta, triptòlem en un relleu
ceràmic, restes de ceràmica indígena
comuna, ceràmica grisa emporitana, ceràmica grisa comuna i ceràmica amb gravat incís,
elements de bronze, aixovar d'enterrament, necròpolis de les
Goges, altar,
camp de sitges, gerra litúrgica, gerra medieval, una sivella
i cinturó de lli, una sivella decorada de
bronze,
materials de ferro, una punta de llança, eines de ferro, un ganivet de
ferro, un tallant de ferro.

Poblat
ibèric del Casol de Puig Castellet

Segle III aC

Folgueroles

Osona

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans establert als
turons que marquen el límit entre la Plana de Vic i les Guilleries.

Muralla de 64 m de
llargada i 3 d'amplada construïda en pedra
seca, una torre quadrangular en talús adossada a la part
massissa, una sèrie de pedres amb relleus
mitològics ibers, que fan pensar en l'existència d'un o més monuments
funeraris corresponents al poblat.

Poblat
ibèric del Clascar

Segle IV - segle I
aC

Malla

Osona

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans establert a la
muntanya del Clascar, de
643 m.

Muralla, habitacions
rectangulars.

Poblat
ibèric del Coll del Moro

800 aC - segle I dC

Gandesa

Terra Alta

Poblat ibèric de
la tribu
dels ilercavons situat al Coll del Moro. Es
tracta d'una necròpolis amb tres
àrees d'enterrament datada
entre el 800 i el 500 aC i un recinte
fortificat del segle V aC a l'I dC. El
recinte fortificat està presidit per una gran torre situada al punt més
alt de l'assentament. A l'interior del poblat s'ha descobert un taller
destinat a la transformació del lli i a la manufactura de teixits.
Actualment forma part de la Ruta dels
Ibers.[65]

Necròpolis, muralles, torre, taller tèxtil.

Poblat
ibèric del Forn de la Noguera

Castellterçol

Vallès
Oriental

Teules i
antefixes en forns que contenien ceràmica ibèrica
pintada.

Poblat
ibèric del Fortim

Sant Feliu
de Guíxols

Baix Empordà

Poblat ibèric de
la tribu
dels indigets establert a la
Punta dels
Guíxols, un turó de 37 m que s'alça endins del mar.

Poblat
ibèric del Pla de les Ànimes

Caldes de
Malavella

La Selva

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans establert al Puig
de les Ànimes.

Fragments ceràmics

Poblat
ibèric del Puig d’en Cendra

Segle IV aC

Estanyol,
Bescanó

Gironès

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans.

Camp de sitges,
restes de murs ibèrics, ceràmica campaniana,
una vil·la romana i joies hel·lenístiques
del segle I aC. També hi ha
una torre militar de telègraf òptic
del 1844.

Poblat
ibèric del Puig Madrona

Entre El Papiol i Sant Cugat del
Vallès

Baix Llobregat i Vallès
Occidental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans establert al Puig
Madrona, muntanya de la serra de
Collserola de 341 m.

Poblat
ibèric del Serrat dels Lladres[37]

Segle VI aC - segle III aC

Puig-reig

Berguedà

Poblat iberoromà
de la tribu
dels bargusis situat al Serrat
dels Lladres.

Poblat
ibèric del Serrat dels Tres Hereus

Segle VI aC - segle III aC

Entre Casserres i Avià

Berguedà

Poblat iberoromà
de la tribu
dels bargusis situat al cim
del turó del Serrat dels
Tres Hereus. Es tractava d'un poblat dedicat a feines domèstiques, ramaderes i metal·lúrgiques. Es
troba en una fase d'excavació inicial però la seva considerable
importància rau en el fet que pot aportar llum a l'estudi de la romanització
de la Catalunya interior.

Una mola de molí, un
forn, una torre, un espai
obert comunitari, nombroses fusaioles i pondera, peces utilitzades
per filar i teixir, diverses dolies,
petits contenidors d'aliments, escòries de ferro, multitud
de fragments d'àmfora.

Poblat
ibèric del Turó de Montgròs

Ibèric: ?
– 205
aC
Edat mitjana:
segle X
– segle
XIV

El
Brull

Osona

Poblat ibèric de
la tribu
dels ausetans establert al Turó
de Montgròs, al Parc Natural
del Montseny.

Muralla ibèrica del 300 aC, habitacions
rectangulars.[66]

Poblat
ibèric del Turó Gros de Can Camp

Caldes de
Montbui

Vallès
Oriental

Poblat
ibèric del Turó Rodó

Lloret de Mar

La Selva

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans establert al Turó Rodó,
de 348 m.

Poblat
ibèric de Montguardí o de Vila
Vella

Tossa de Mar

La Selva

Poblat
ibèric de Sant Joan

Blanes

La Selva

Puig
de Castellet

Segle III aC

Lloret de Mar

La Selva

Jaciment iber de la tribu
dels laietans que era
utilitzat com a torre de
sentinella. La superfície total és de 550 m². Actualment forma part de
la Ruta dels
Ibers.

Torre de
sentinella, muralles.

Puig Guardial

Segle III aC - segle I
aC

Manlleu

Osona

Assentament
ibèric de la tribu
dels ausetans establert al Puig Guardial, a la
riba dreta del riu
Ter. Fou ocupat durant el període
ibèric tardà i possiblement tingué continuïtat en època
romana. Era de petites dimensions.

Restes de ceràmiques
campanianes.

Rubricata

?

Rubí

Vallès
Occidental

Poblat ibèric de
la tribu
dels laietans esmentat per Ptolemeu.

No s'ha trobat.

Sant Miquel de
Sorba[37]

Segle VI aC - segle III aC

Montmajor

Berguedà

Poblat ibèric de
la tribu
dels bargusis.

Fragments de tègules romanes.[67]

Sant
Sebastià de la Guarda

Segle VI aC - segle I
aC

Palafrugell

Baix Empordà

Poblat ibèric de
la tribu
dels indigets. Està situat al
cim de la muntanya, a 156 metres d'altitud sobre el nivell del mar. Té una
superfície total d'uns 300 m². Possiblement aquest assentament va
concloure amb l'arribada dels
romans a Llafranc.

Quatre cases ibèriques de dues habitacions cadascuna i que es disposen
en diversos carrers, un camp de quinze sitges o
dipòsits excavats a la roca i un forn.

Savassona

Tavèrnoles

Osona

Assentament
ibèric de la tribu
dels ausetans.

Setelsis

?

Potser Solsona

Solsonès

Poblat iberoromà
de la tribu
dels iacetans. Fou anomenat
Σετελσίς o Σελενσίς pels historiadors grecs. Se l'ha identificat amb
Solsona.

No s'ha trobat.

Vista aèria del poblat
ibèric de Ca n'Oliver, a Cerdanyola del
Vallès

Zona d'habitatges del poblat iber del Castellet de
Banyoles, a Tivissa

Jaciment ibèric de les
Maleses, al Vallès Occidental,
antiga Laietània

Torres de
defensa pentagonals, a l'entrada
del poblat iber del Castellet de
Banyoles, a Tivissa

right|Jaciment iber de Sant
Sebastià de la Guarda

Excavacions a la ciutat ibèrica
d'Ullastret

Plaqueta de plom
del poblat
ibèric de la Penya del Moro que es
conserva al Museu
d'Arqueologia de Catalunya a Barcelona

Imatge esquemàtica de les inscripcions en escriptura ibèrica
trobades al poblat
de la Penya del Moro, a la serra de
Collserola

[modifica]
Jaciments grecs

Basílica paleocristiana
amb paviment de mosaic datada dels segles
VI i IV aC, situada al fòrum de la ciutat
grega d'Empúries

Pels volts del 580 aC, els grecs provinents de
Focea, van fundar
la colònia d'Empòrion
(Sant Martí
d'Empúries), nom que en grec antic vol dir "comerç" o
"mercat". Al cap de pocs anys va assolir una estructura urbana ben consolidada.
Al segle
IV aC també fundaren la ciutat de Rhode (Roses). Rhode i
Empòrion van encunyar moneda, la qual va servir d'inspiració a les encunyacions
indígenes iberes i gal·les.[2]

[68]

Llista de jaciments grecs de Catalunya

Nom

Període

Municipi

Comarca

Descripció

Troballes

Empúries[69]

580 aC - segle
III

Sant Martí
d'Empúries, L'Escala

Alt Empordà

Ciutat grega anomenada en grec antic Ἐμπόριον
/Emporion/, que vol
dir "comerç" o "mercat", i en llatí Emporiæ. Estava
composta de quatre parts, situades al voltant d'un port natural: la
primera és de fundació grega (paleàpolis o ciutat vella), situada en una
península on avui hi ha Sant Martí
d'Empúries; la ciutat grega a terra ferma (neàpolis o ciutat nova), a
la vora del mar; la ciutat romana, situada damunt la neàpolis, i el poblat
iber dels indigets que es deia
Indiké i que encara no
ha estat trobat.[70][71]

Muralles, porta d'accés, dues torres, vies, àgora, fòrum, stoa, temples, banys públics, palestra,
botigues,
amfiteatre, necròpolis, estàtua
d'Asclepi
d'Empúries, dracmes, mosaic del Sacrifici
d'Ifigènia i mosaic dels Peixos.[72]

Rhode

Segon quart del segle IV aC - segle VI
dC

Roses

Alt Empordà

[modifica]
Jaciments romans

Vegeu també: Període
romà a Catalunya

Dibuix que reprodueix unes monedes romanes
atribuïdes a Aeso, actual Isona

La romanització de
Catalunya avançà ràpidament. Les poblacions de la costa, més cosmopolites i
civilitzades degut a les relacions que havien tingut amb els grecs i
cartaginesos, no oferiren gaire resistència a les legions romanes. Els ibers
dels cims foren obligats a baixar a les poblacions de les planes.

Cap a l'any 100
aC diverses ciutats romanes foren fundades: Bætulo (Badalona) i Iesso (Guissona), ambdues d'unes onze
hectàrees, Iluro (Mataró), Gerunda (Girona) i Aeso (Isona). Sobre la base de l'antiga
ciutat ibèrica, es desenvolupà Ilerda (Lleida), que al final del segle I aC
va repre el títol de municipium. En aquesta
època també es van fundar les ciutats de Dertosa (Tortosa) i Barcino (Barcelona). En l'hàbitat
rural, el grans senyors propietaris de terra, es van establir en vil·les romanes (villae),
centres producció agrària i artesanal. Algunes d'aquestes mansions foren molt
luxoses, com és el cas de la de Can
Llauder (Mataró), Els Munts (Altafulla) o
Centcelles (Constantí).[2]

En començar l'Imperi Romà, l'any 27 aC, tota
Catalunya estava sotmesa als romans. Havia acabat el temps de la conquesta
militar i s'accentuava de pressa la conquesta espiritual. Catalunya fou, després
de la Bètica, el
territori de la Península
Ibèrica més romanitzat.[68]

Llista de jaciments romans de Catalunya

Nom

Període

Municipi

Comarca

Descripció

Troballes

Aeso

? - segle VI

Isona, Isona i
Conca Dellà

Pallars
Jussà

Població romana establerta sobre l'Eso iberobasca, de la tribu
dels iacetans. Fou la seu d'un
municipium, que
tenia al voltant tot de punts de
vigilància: Abella de la
Conca, Benavent de la
Conca, l'Hostal Roig de Sant Salvador
de Toló, Puig de
l'Anell.

Conjunt epigràfic romà (làpides): compost
per 6 làpides existents al Museu
Arqueològic de Barcelona, 5 al Museu Arqueològic de l'Institut
d'Estudis Ilerdenses, a Lleida, 8 a les parets de
l'església parroquial de Santa Maria d'Isona, 1 a la base de l'altar de la
Mare de Déu de
la Posa, 3 a Covet, 3 a Sant Romà
d'Abella, 1 a Perolet i 1 al castell de
Llordà. Aquesta troballa ha aportat detalls de l'organització del
municipi romà, molt completa, amb tots els càrrecs polítics i
funcionarials d'un municipi important.

Arraona

Sabadell

Vallès
Occidental

Vil·la romana
coneguda en llatí com a Arragonem o Arragona establerta
al cim de la serra de Sant
Iscle, a l'indret de l'actual Santuari
de la Mare de Déu de la Salut, situat a l'esquerra del riu
Ripoll i a l'entitat de
població de la Salut. Fou
citada als itineraris romans, ja que
antigament la Via Augusta havia
passat pel Vallès i, per tant era un
lloc transitat.

Vil·la romana de la Salut,
restes de la natatio (piscina) de les termes trobades a
l'ermita de Sant Iscle i Santa Victòria.

Ausa

120
aC o 110
aC - ?

Vic

Osona

Ciutat romana que durant el període
visigòtic fou anomenada Ausona. Es coneix el
nom d'Ausa gràcies al testimoni
de monedes romanes i
ibèriques que
s'han conservat.

Temple
romà, monedes romanes i
ibèriques.

Bætulo

90aC/70 aC
- ?

Badalona

Barcelonès

Ciutat romana que ocupava un espai aproximadament d'unes 11 hectàrees.
Les restes visitables ocupen 4.000 m². L'any 1999 fou declarada Bé
Cultural d'Interès Nacional per la Generalitat
de Catalunya. Actualment hi ha una exposició permanent sobre Bætulo al
Museu de Badalona.

Termes amb tres
àmbits, frigidarium, tepidarium i caldarium, palestra
(gimnàs), peristil i vestidor, fòrum, teatre, decumanus
maximus, conjunt d'insulæ (habitatges),
tabernæ (botigues),
Domus de l'Heura i
dels Dofins, piscina privada o Jardí
de Quintus Licinius, conducte d'aigües de 98 metres del carrer Pujol
construït amb volta de canó. A la
plaça de la Constitució també s'hi ha trobat part d'un carrer, una claveguera i els
fonaments d'un gran podi
o petit temple. Als
fonaments de l'actual Esglèsia de Santa Maria s'hi conserven restes del podi
del temple romà del
Fòrum.

Bàrcino

15 o 13 aC
- ?

Barcelona

Barcelonès

Domus, fòrum, temple, dos aqüeductes, termes, necròpolis i muralles.

Cal·lípolis

Entre Tarragona i Salou

Tarragonès

Ciutat romana de la província de
la Tarraconense. És
esmentada al poema Ora marítima de
Ruf Fest Aviè.

No s'ha trobat

Canal dels
Avellaners

Neolític (Neolític
Mitjà - Neolític
Final) - Edat del Bronze -
Edat del Ferro - Ibèric - Tardoromà - Medieval

Berga

Berguedà

És el jaciment més important i més interessant de Berga perquè té una
seqüència estratigràfica
molt completa que en els setze nivells que té permet una lectura
arqueològica de totes les èpoques, des del Neolític fins a
l'actualitat. Està situat a la
Valldan, al peu de la serra de
Queralt.

Indicis d'ocupació humana permanent durant més de 4.000 anys.

Vil·la
romana de l'Espelt

Segle II aC - Segle V
dC

L'Espelt,
municipi d'Òdena

Anoia

Vil·la
romana rural situada
enmig de camps de conreu, construïda en un lloc assolellat i dominant,
prop d'un corrent d'aigua i d'una via de comunicació que permetia donar
sortida a la producció excedent. En època medieval sembla que va tornar a
ser ocupada.

Diverses estances, algunes de tipus residencial i d'altres destinades
a activitat agrícoles (vi, cereals i probablement oli), ramaderes i
artesanals (elaboració de teixits). S'hi ha trobat un paviment de mosaic i
nombroses mostres de ceràmica, vidre, objectes d'os, de ferro o de bronze,
monedes, un fragment d'un rellotge de sol, sivelles, agulles per al
cabell, agulles d'os, fusaioles, recipients per cuinar, llànties, claus de
porta, una safata de vidre, un dau de vori, pinces i un canelobre.

Can
Cabassa

Segle
IV - segle V

Sant Cugat del
Vallès

Vallès
Occidental

Vil·la
romana rural que ocupa
una superfície d'uns 24.000 m² excavada l'any 2000. Tingué una important
activitat cap al segle IV i V dC i la
base econòmica era l'agricultura i la ramaderia.

Àrees d'emmagatzematge, àres de producció ceràmica amb dos
forns (un de planta circular i l'altre de quadrada), camp de sitges, una
necròpolis on s'han
descobert 42 tombes amb diversos individus amb diferents tipologies d'enterrament: en àmfora, en
fossa, en coberta de doble vertent i diverses edificacions més.[73]

Can
Llauder

Mataró

El Maresme

Vil·la
romana

Dues estances, basílica paleocristiana,
fauces, peristil, hortus,
frigidarium, tepidarium, caldarium, habitació
de servei, clavegueres, latrinae, quatre forns de ceràmica,
tres escultures, una llosa, llànties.

Can
Sent-romà

Tiana

El Maresme

Vil·la
romana

Can
Terrers

Segle I aC

La Garriga

Vallès
Oriental

Vil·la
romana rural amb termes. Es tractava
d'un edifici d'uns 200 metres quadrats i, pel seu bon estat de
conservació, el 9 d'abril del 2001[74],
la Generalitat
va declarar la vil·la Bé
Cultural d'Interès Nacional.[75]

Termes romanes:
apodyterium, tepidarium, caldarium, sudatorium,
frigidarium i
hypocaustum[76]

Cova de la Font
Major

Prehistòria (Paleolític
Inferior - Neolític - Bronze Final) - Ibèric
- Iberoromà - Edat Mitjana

L'Espluga
de Francolí

Conca de
Barberà

És una de les set coves més llargues del món formades en conglomerat i una de
les poques que s'estén, en gran part, pel subsòl del casc urbà. Una part
està habilitada com a museu, el qual forma part del complex museístic de
les "Coves de l'Espluga". Està situada dins el casc urbà i és visitada per
50.000 persones a l'any.

Centenars d'urnes cineràries, vasos d'ofrenes, objectes de bronze i
altres ornaments (trobades a la Sala del Llac, santuari ibèric dedicat
potser a rituals d'iniciació, a més de cerimònies d'enterraments).

Dertosa

Tortosa

Baix Ebre

Ègara

Terrassa

Vallès
Occidental

Dos pedestals epigràfics, enterraments, necròpolis.

El Camp de les
Lloses

Segle II aC o segle I
aC - primer quart del segle I dC

Tona

Osona

Població romana establerta en una cruïlla de camins en una zona plana
als peus del turó del
Castell. El arqueològic
està situat al nucli urbà de Tona.

Entramat de carrers quadricular
estructurat a partir de dos eixos perpendiculars entre sí, habitatges adossats, espai
obert comunitari, diferents àmbits que es relacionen fonamentalment
amb estances on es practicaven activitats de caràcter domèstic (rebost, llars
de foc, filatura, mòlta, etc., un
taller metal·lúrgic,
material ceràmic, vaixella
fina de taula, contenidors amfòrics, tant
d'importació com de fabricació indígena i ceràmiques fines
d'importació.

Els
Munts

Segle
II - segle V dC

Altafulla

Tarragonès

Vil·la
romana establerta
sobre un petit turó a la vora de la platja.

Zona residencial romana luxosa amb termes, monedes romanes,
ceràmica.

Els
Tolejassos

Segle II aC - segle II
dC

Viladamat

Alt Empordà

És una de les primeres vil·les agrícoles de l'Empordà. Està situat
a 5 km de la ciutat grega
d'Empúries.

Vil·la romana, dues
petites necròpolis familiars i un forn.

Empúries[77]

580 aC - segle
III

Sant Martí
d'Empúries, L'Escala

Alt Empordà

Ciutat grega anomenada en grec antic Ἐμπόριον
/Emporion/, que vol
dir "comerç", i en llatí Emporiæ. Estava
composta de quatre parts, situades al voltant d'un port natural: la
primera és de fundació grega (paleàpolis o ciutat vella), situada en una
península on avui hi ha Sant Martí
d'Empúries; la ciutat grega a terra ferma (neàpolis o ciutat nova), a
la vora del mar; la ciutat romana, situada damunt la neàpolis, i el poblat
iber dels indigets que es deia
Indiké i que encara no
ha estat trobat.[78][79]

Muralles, porta d'accés, dues torres, vies, àgora, fòrum, stoa, temples, banys públics, palestra,
botigues,
amfiteatre, necròpolis, estàtua
d'Asclepi
d'Empúries, dracmes, mosaic del Sacrifici
d'Ifigènia i mosaic dels Peixos.[80]

Gerunda

Cap el 77
aC - ?

Girona

Gironès

Iesso

Cap el 100 aC - segle VI
dC

Guissona

Segarra

Jaciment
d'uns 20.000 metres² d'una antiga ciutat romana situat sota de l'entremat
urbà de Guissona. Hi ha un parc
arqueològic i s'hi fan visites guiades. Es tracta d'un assentament romà
que s'establí on hi havia hagut l'antic territori de la tribu
dels lacetans quan fou ocupat
pels romans, l'any 195 aC.

Porta d'accés, tram de muralla,
cardo maximus,
decumanus
maximus, necròpolis, domus del segle I
aC, casa senyorial dels segles I i II,
espai per a la producció de vi, vies, termes, impluvium,
frigidarium, làpida
funerària del segle
II, piscina semicircular

Ilerda

50 aC o
49 aC
- ?

Lleida

Segrià

Ciutat romana establerta a l'antiga Iltirda
ibèrica, la qual l'any 50 aC fou
assetjada i conquistada pels romans durant la batalla d'Ilerda,
una campanya de la Segona
guerra civil romana. Iltirda havia sigut la
capital de la tribu
dels ilergets. Estava situada
a un turó a la vora del riu Sicoris (actual riu
Segre).

Fonaments d'un pont romà
construït sobre el riu Segre.

Iluro

Primera meitat del segle I aC - segle VII
dC

Mataró

El Maresme

Ciutat romana establerta sobre un petit turó d'uns 28 metres sobre el
nivell del mar. Fou fundada «ex novo» i va arribar una extensió urbana
d'unes 6 hectàrees. Va ser identificada a partir d'unes troballes epigràfiques
documentades al jaciment i per documents de Plini el Vell, Pomponi Mela i Claudi Ptolemeu.
El jaciment
arqueològic es troba sota el casc antic de Mataró.

Monedes romanes de
bronze, muralles, fòrum, necròpolis, termes, palestra
edificis públics, vies, domus, macellum,
clavegueres i canalitzacions, temple paleocristià,
cisterna, casa senyorial
amb paviments de mosaic.

Jaciment de
Matacans

Segle III aC - segle
II aC

Artés

El Bages

Estudis arqueològics indiquen que es podria tractar d'un poblat ibèric
o ibero-romà, i sembla que era d'unes dimensions considerables.

La
Sagrera

Anterior al Segle IV aC

Barcelona

El Barcelonès

Vil·la romana
trobada a les obres dels accessos a l'estació de la
Sagrera. Per decisió de l'Ajuntament de
Barcelona només es conservarà el mosaic de 50m².

Mosaic
de 50m², termes, patis i ceràmica de l'època
alt-imperial.

Les
Codines[81]

Verdú

Urgell

Lloc d'enterrament col·lectiu per inhumació.

Necròpolis, varis
desconeguts.

L'Esquerda

Edat de Bronze - Baixa edat
mitjana (segle VIII aC - segle XIV
dC)

Les Masies de
Roda

Osona

Assentament on s'hi han trobat restes d'un període de temps que durà
més de vint-i-tres segles. Fou ocupat durant l'Edat de Bronze,
pels ibers,
romans,
visigots, musulmans, carolingis i durant
l'Edat mitjana.

Un oppidum ibèric, muralles,
taller ceràmic, taller metal·lúrgic, camp
de sitges visigòtiques, necròpolis, església
romànica.[82]

Mas
d'en Bosc[83]

República Romana
- Cèsar August

Vila-rodona

Alt
Camp

Desconegut

Mas
d'en Vives[84]

República Romana
- Imperi Romà

Vila-rodona

Alt
Camp

Desconegut

Puig Ciutat

? - segle I aC

Oristà

Osona

Assentament romà establer en un altiplà de 5,1 hectàrees de
superfície. És envoltat per un dels meandres que fa la riera
Gavarresa.

Entramat de
carrers quadricular muralla,
habitatges adossats,
material ceràmic, vaixella
fina de taula, contenidors amfòrics.

Rhode

Segon quart del segle IV aC - segle VI
dC

Roses

Alt Empordà

Ruscino

? - segle I aC - ?

Perpinyà

Rosselló

Fou una ciutat dels volques
tectòsages a la província de
la Gàl·lia
Narbonense anomenada en grec antic Ῥουσκινόν o
Ῥουσκινών /Rouscinon/. Pomponi Mela
l'esmentà com a colònia romana, Plini el Vell
l'anomenà "Oppidum Latinorum", de la qual cosa es dedueix que fou una
colònia de dret
llatí, i també és esmentat a la Taula de
Peutinger. Al llarg de la història és citada com a
Ruscino, Ruscione o Rosciliona i donà nom al comtat del
Rosselló.

Fòrum,
basílica.

Salauris

Potser Salou

Tarragonès

Fou una ciutat de la costa de la província de
la Tarraconense. És
esmentada al poema Ora marítima de
Ruf Fest Aviè.

No s'ha trobat

Tàrraco

218
aC - segle II

Tarragona

Tarragonès

Conjunt
arqueològic romà
d'una gran importància i valor històric.
Fou la capital de la Hispània
Citerior i més tard de la província de
la Tarraconense. L'any
2000 fou
nomenat Patrimoni de
la Humanitat de la UNESCO.[85][86][87]

Conjunt
arqueològic de Tàrraco: Amfiteatre
romà, aqüeducte
de les Ferreres, arc de Berà, circ
romà, Fòrum
de la Colònia, Fòrum
Provincial, mausoleu de
Centcelles, muralles
romanes, necròpolis
paleocristiana, pedrera
romana del Mèdol, recinte
de culte del Fòrum Provincial, Teatre
romà, torre dels
Escipions i vil·la
romana dels Munts.

Termes
romanes d'Aquæ Calidæ

Segle I
dC

Caldes de
Malavella

La Selva

Termes romanes que
consten d'una piscina central i una sèrie d'habitacions al voltant per
rebre tractaments curatius. Hi ha tres espais a la part posterior.

Escultura d'un cap de gos fet en bronze, monedes romanes
corresponents a diversos períodes.

Termes
romanes de Caldes de Boí

Caldes de
Boí

Alta Ribagorça

Termes romanes
d'alta muntanya on els pelegrins s'aturaven per banyar-s'hi.

Termes
romanes de Caldes d'Estrac

Caldes d'Estrac

Maresme

Termes romanes.

Vil·la
romana del Collet

Segle
II - ?

Calonge

Baix Empordà

Jaciment romà.

Vil·la
i canal de desguàs

Termes
romanes de Caldes de Montbui

Segle I aC - segle XIV
dC

Caldes de
Montbui

Vallès
Oriental

Termes romanes més
ben conservades de la Península
Ibèrica.[88]

Temple romà de
Vic, Ausa en
època
romana i actualment Vic

Termes romanes de Bætulo, actual Badalona

Columnes del temple d'August de Bàrcino, actual Barcelona,
conservades a la seu del Centre
Excursionista de Catalunya

Necròpolis romana de Bàrcino

Plànol de Barcino superposat al pla actual del barri
Gòtic

Vista general de la vil·la romana de Can
Llauder, a Mataró

Restes de la vil·la romana del Camp de les
Lloses

Vil·la romana
dels Munts, a Altafulla

Plànol de Gerunda, actual Girona, entre el
segle II
i VIII

Amfiteatre de
Tarragona, part del conjunt
arqueològic de Tàrraco. Al mig de
l'arena hi ha les restes d'un temple romànic

Aqüeducte de
les Ferreres, obra d'enginyeria romana i
part del conjunt
arqueològic de Tàrraco a Tarragona

L'Arc de Berà, a Roda de Barà, part
del conjunt
arqueològic de Tàrraco a Tarragona

Termes romanes de Caldes de
Malavella

[modifica]
Jaciments visigòtics
(primers segles medievals)

Poblat visigòtic del Bovalar, situat a Seròs

Vegeu també: Període
visigòtic a Catalunya

Les restes arqueològiques d'època visigòtica a Catalunya són
escasses i no permeten conèixer com es desenvlupava la vida quotidiana de la
població hispanogoda. Els visigots van encunyar moneda a la seca de Barcelona. Tenint en compte
que estaven molt romanitzats
quan van entrar a la Península
Ibèrica i que no hi va haver una aportació humana nombrosa, val a dir que el
seu llegat ètnic i cultural no va ser gaire important.[2]

Llista de jaciments visigòtics de Catalunya

Nom

Període

Municipi

Comarca

Descripció

Troballes

El Bovalar[89]

Visigòtic

Seròs

Segrià

Jaciment
arqueològic format per un vilatge abandonat. Les cases apinyades,
generalment de tres cambres, fetes de pedra i tàpia,
s'organitzaven al costat d'un espai comunitari. Fou excavat des del 1943 fins el 1987.

Basílica amb baptisteri i necròpolis, una església
i cases adossades construïdes al voltant d'uns cellers i un trull.

Castrum
del Puig Rom[90]

Visigòtic (segona
meitat del segle VII - primer quart
del segle VIII)

Roses

Alt Empordà

Castrum edificat sobre
un dels pics del Puig Rom, al Cap
de Creus. Té dues torres quadrangulars
situades als costats de la porta d'entrada.

Muralla, dues torre de
defensa quadrangulars, restes
de murs de cases de l'interior del castrum.

L'Esquerda

Edat de Bronze - Baixa edat
mitjana (segle VIII aC - segle XIV
dC)

Les Masies de
Roda

Osona

Assentament on s'hi han trobat restes d'un període de temps que durà
més de vint-i-tres segles. Fou ocupat durant l'Edat de Bronze,
pels ibers,
romans,
visigots, musulmans, carolingis i durant
l'Edat mitjana.

Un oppidum ibèric, muralles,
taller ceràmic, taller metal·lúrgic, camp
de sitges visigòtiques, necròpolis, església
romànica.[91]

[modifica]
Jaciments medievals (alta
i baixa edat mitjana)

Vegeu també: Edat mitjana de
Catalunya

Llista de jaciments medievals de Catalunya

Nom

Període

Municipi

Comarca

Descripció

Troballes

Canal dels
Avellaners

Neolític (Neolític
Mitjà - Neolític
Final) - Edat del Bronze -
Edat del Ferro - Ibèric - Tardoromà - Medieval

Berga

Berguedà

És el jaciment més important i més interessant de Berga perquè té una
seqüència estratigràfica
molt completa que en els setze nivells que té permet una lectura
arqueològica de totes les èpoques, des del Neolític fins a
l'actualitat. Està situat a la
Valldan, al peu de la serra de
Queralt.

Indicis d'ocupació humana permanent durant més de 4.000 anys.

Castell de
Mataplana

Segle XII - segle
XIII[92]

Montgrony, Gombrèn

Ripollès

Castell de la baixa edat
mitjana format per un barri o vilatge abandonat.

Castell de mota,
muralles, barri que
constava d'una desena de cases d'una sola planta, entre les quals hi ha
una casa d'un
ferrer, amb
un fornal i un
dipòsit de cendres, església romànica
de Sant Joan de Mataplana, amb una sola nau rectangular
amb absis
semicircular a l'est i campanar d'espadanya.[93]

Castell
de Sant Miquel de la Vall

Segle
XI - segle XVI

Gavet de la
Conca

Pallars
Jussà

És un castell medieval de l'antic terme d'Aransís, en el seu
annex de Sant Miquel de
la Vall. També és conegut com "Castelló Sobirà de Sant Miquel de la
Vall" o "Castell de Sant Gervàs". Està situat en un lloc privilegiat per
al control dels diversos passos d'entrada i sortida de la comarca, per la
qual cosa a l'edat mitjana tingué una importància cabdal, cosa que explica
el seu volum i la magnitud de les troballes que s'hi han fet. Es calcula
que hi visqueren una vintena de famílies.

Bastants trossos dels paraments dels murs, en alçades diferents,
que mostren un aparell de carreus molt ben escairats
i perfectament col·locats en filades regulars, una torre de
l'homenatge, tres bestorres, un vilatge abandonat del qual només es
conserven els fonaments i les primeres filades dels murs de les cases,
però que han permès unes prospeccions arqueològiques que han desvetllat
una part de la composició del vilatge: restes de la
plaça, de carrers, i de diverses cases, entre les quals destaca
l'anomenada casa rectoral.

Cova de la Font
Major

Prehistòria (Paleolític
Inferior - Neolític - Bronze Final) - Ibèric
- Iberoromà - Edat Mitjana

L'Espluga
de Francolí

Conca de
Barberà

És una de les set coves més llargues del món formades en conglomerat i una de
les poques que s'estén, en gran part, pel subsòl del casc urbà. Una part
està habilitada com a museu, el qual forma part del complex museístic de
les "Coves de l'Espluga". Està situada dins el casc urbà i és visitada per
50.000 persones a l'any.

Centenars d'urnes cineràries, vasos d'ofrenes, objectes de bronze i
altres ornaments (trobades a la Sala del Llac, santuari ibèric dedicat
potser a rituals d'iniciació, a més de cerimònies d'enterraments).

Forns de
Casa-en-Ponç

Segle XII - segle
XIII

Berga

Berguedà

Jaciment
situat als afores de Berga. Fou excavat l'any 1959 per A. del Castillo.
També s'hi han fet estudis arqueomètrics.

Forns de ceràmica grisa, datats
entre els segles XII i XIII, peces de terrissa i
ceràmica.[94]

Jaciments
de Pinell de Solsonès

Neolític - Edat del Bronze -
Medieval
- Edat
Moderna

Pinell de
Solsonès

Solsonès

Conjunt
arqueològic inclòs a l'Inventari
del Patrimoni Arquitectònic Català de la Generalitat
que consta de 38 jaciments de
períodes històrics
molt diferents.

Abrics rocosos, lloc
d'enterrament i inhumació col·lectiva,
cistes, vies, assentaments militars,
dos castells, poblats, necròpolis, cases amb
habitacions, un camp de sitges,
centres de producció i explotació agrícola,
minera i de ceràmica, muralles, dues torres, un menhir, un megàlit.

L'Esquerda

Edat de Bronze - Baixa edat
mitjana (segle VIII aC - segle XIV
dC)

Les Masies de
Roda

Osona

Assentament on s'hi han trobat restes d'un període de temps que durà
més de vint-i-tres segles. Fou ocupat durant l'Edat de Bronze,
pels ibers,
romans,
visigots, musulmans, carolingis i durant
l'Edat mitjana.

Un oppidum ibèric, muralles,
taller ceràmic, taller metal·lúrgic, camp
de sitges visigòtiques, necròpolis, església
romànica.[95]

Portal de
Magdalena

Segle
X - segle XII

Lleida

Segrià

Jaciment
arqueològic obert al públic.

Diverses illes de cases d'un raval habitat en
l'època musulmana, habitatges
que s'hi feren durant la baixa edat
mitjana i en l'època moderna, gran
quantitat de terrissa islàmica dels segles X i
XII.[96]

Santa
Margarida de Martorell

Segle
VI - segle VII

Martorell

Baix Llobregat

S'hi han fet excavacions d'ençà de l'any 1972.

Restes d'un basílica paleocristiana i
una necròpolis.

Solibernat

?

Torres de Segre

Segrià

Jaciment andalusí situat al
cim d'un tossal allargat. El poblat que hi hagué estava dedicat, sobretot,
a activitats ramaderes.

Dues torres petites i un conjunt
de cambres.

Torrota del
Moro

?

Lavern,
Subirats

Alt Penedès

Jaciment
situat enmig d'un camp de vinyes a 100 m a
l'oest del caseriu de Ca l'Almirall. Es tracta d'una paret conservada feta
de pedres de
mida regular disposades en diverses filades on es poden apreciar els
forats on es recolzava l'encofrat de construcció. Té
una alçada mitjana d'uns 3,20 m. i una amplada màxima de 4,5 m.

Paret
feta de pedra
que formà part d'una torre romana,
trams de mur, fragments de tègula, àmfora, dòlium,
vasos i fragments
de sigil·lata.

Vilaclara

Segle VII - ?

Castellfollit
del Boix

Bages

Jaciment que
és considerat un vilar medieval,
forma de poblament situada a mig camí entre les vil·les romanes i
els masos que es
desenvoluparen en el canvi de mil·lenni.

Vilatge compost de tres habitatges, amb un trull
col·lectiu, amb sitges i un forn.

Vilosiu

Any 1000 -
segle
XIV

Cercs

Berguedà

Jaciment
arqueològic format per diversos masos rònecs

Dos masos
excavats, un dels quals (l'anomenat B) s'hi ha trobat un menjador
dormitori, un rebost, una cambra on hi
havia el forn i
unes corts
i estables per al bestiar.

thumb|250px|Porta principal de les ruïnes del Castell de
Mataplana

Torrota del moro amb
Lavern al
fons

[modifica]
Referències

↑
Breu història de Catalunya. Jesús Mestre i
Godes, edicions 62, 1998, ISBN
8429743839

↑ 2,0
2,1
2,2
2,3
2,4
2,5
2,6
Història de Catalunya. Jaume
Sobrequés i Callicó, Editorial Base, 2007, ISBN
9788485031849

↑ 3,0
3,1
Troballa d'una possible cabana Neandertal de 55.000 anys a
l'Abric Romaní a capellades.net

↑ 4,00
4,01
4,02
4,03
4,04
4,05
4,06
4,07
4,08
4,09
4,10
4,11
MALUQUER
DE MOTES I NICOLAU, J., 1987. Història de Catalunya.
Prehistòria i Edat Antiga fins al segle III, cap VI. La civilització
ibèrica, Edicions 62

↑
«Llista de jaciments arqueològics de Catalunya».
L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup
Enciclopèdia Catalana.

↑
«Llista de jaciments arqueològics de Catalunya».
L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup
Enciclopèdia Catalana.

↑ 7,0
7,1
Canal Roquet, Josep. «una excursió al «cau del duc» de Torroella de Montgrí (Baix
Empordà)». Revista de Girona
Núm.: 103, 1983. [Consulta: 15 juliol 2010].

↑
Pàgina web de les Coves de l'Espluga

↑
Web sobre la cova de les Toixoneresa

↑
Pàgina web de la Cova de Muricecs

↑
Pàgina web de l'Ajuntament de Llimiana

↑
El centre d'interpretació de la Roca des Moros - La Ruta de
l'Art rupestre

↑
Fitxa de les Coves del Cogul, UNESCO

↑
Informació sobre les Coves de Rialb

↑
Imatges de les Coves de Serinyà al Google

↑
Coves de Serinyà, patrimoni arqueològic de Catalunya "El
patrimoni com mai l'has vist (patrimoni.gencat.cat)

↑
Web sobre els dinosaures de Coll de Nargó

↑
Carta arqueològica d'Abella de la Conca. Direcció General del
Patrimoni Cultural. Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació de la
Generalitat de Catalunya.

↑
Document sobre el jaciment prehistòric de l'Estació Agut, Capellades, comarca de l'Anoia

↑
PDF Informe d'Eudald Carbonell i Manuel
Vaquero

↑
Ruta Minera del Berguedà

↑
Terra de Dinosaures. Jaciments del Berguedà

↑
Terra de Dinosaures

↑
Segons l'informe de l'anàlisi capològic de les mostra obtingudes en el
jaciment i realitzat per ALONSO MARTÍNEZ, N. i publicat en: MAYA, J.L.;
CUESTA, F.; LÓPEZ, J, (1998),"Genó: un poblat del Bronze Final en el Baix
Segre (Lleida)", Publicacions de la Universitat de Barcelona,
Barcelona, pàg.199-200. ISBN
84-475-2093-5.

↑
Campanya d'excavacions

↑
Pàgina
oficial de l'Esquerda

↑
Les Mines Neolítiques de Gavà

↑
Reportatge sobre les mines de variscita de Gavà al programa
Quèquicom del Canal 33

↑
Calpena, Enric. «Dins de les
entranyes de la prehistòria». Sàpiens [Barcelona],
núm. 55 (maig 2007), p. 63. ISSN 1695-2014.

↑
Jaciments d'Incarcal, Ajuntament de Crespià. Llocs d'interès

↑ 31,0
31,1
Memòria d'excavació. Calcàries d'Incarcal, Memòries
d'Intervenció Arqueològica

↑
Els
resultats arqueològics de Crespià es recullen per primer cop en un llibre

↑
Restauració de la Pedrera de Montlleó

↑
PDF (castellà) Jaciments de Catalunya

↑ 35,0
35,1
«El poblat
ibèric la Cadira del Bisbe». Ajuntament de Premià de Dalt, 2008.
[Consulta: 18-10-2010].

↑
Poblat
ibèric de la Cadira del Bisbe, Pobles de Catalunya

↑ 37,0
37,1
37,2
(castellà) Breu història del Berguedà: dels orígens al món romà

↑
PDF CALAIX: Memòria de les prospeccions arqueològiques
a Can Bonells Memòries d’Intervenció Arqueològica

↑
bienes.info, BOE, 80, 3 d'abril de 2001

↑
«Jaciment de Can Modolell». Poblesdecatalunya.cat. [Consulta:
11 de gener de 2011].

↑
El
Castellet de Banyoles a la Ruta dels Ibers

↑
Declaració de Monument Histórico-Artístic Nacional

↑
Pàgina web de la Ciutadella ibèrica de Calafell

↑
Museu d'Arqueologia de Catalunya, Ullastret

↑
Història i fotografies (castellà)

↑
Vídeo de la visita dramatitzada Indiketa al poblat ibèric
d'Ullastret

↑
Ullastret - Poblat Ibèric l'Illa d'en Reixac

↑
Poblat ibèric dels Vilars, Arbeca. Vídeo del YouTube

↑
La Fortalesa de Els Vilars d'Arbeca

↑
Associació Amics de Vilars

↑
Programa Sota terra de Televisió de Catalunya dedicat als
Vilars d'Arbeca

↑
Patrimoni Fondo d'en Roig (turismecunit.org)

↑
Bloc del Fondo d'en Roig (Cunit) Nació Digital

↑
M. Duran Penedo, E. Huntingford El poblat ibèric de Les Maleses
Monte Catano 1 (1998) Montcada i Reixac

↑
Pàgina
oficial de l'Esquerda

↑
Web del
Molí d'Espígol

↑
Vista 360º des del cim de la Penya del Moro

↑
“Castell (Palamós)” Jaciments de Catalunya, MAC Museu
d’Arqueologia de Catalunya

↑
Poblat ibèric de la Moleta del Remei, Enciclopèdia
Catalana

↑
Poblat ibèric de la Roca Roja, Enciclopèdia
Catalana

↑
Poblat ibèric del Castellot de la Roca Roja (Benifallet, Baix Ebre), Institut Català d’Arqueologia Clàssica (ICAC)

↑
Poblat ibèric del Castellot de la Roca Roja (Benifallet, Baix Ebre), Centre d'Estudis de la Ribera d’Ebre

↑
Pobles de Catalunya, La
Torre Roja i el poblat ibèric (Sentmenat - Vallès Occidental)

↑
Poblat ibèric dels Estinclells, Enciclopèdia
Catalana

↑
"Poblat ibèric del Coll del Moro" (Gandesa), MAC. Museu
d'Arqueologia de Catalunya

↑
Poblat ibèric del Turó de Montgròs (El Brull, Osona),Museu d’Arqueologia de Catalunya (MAC)

↑
Excavacions arqueològiques a Sant Miquel de Sorba, Centre
d'Estudis Lacetans

↑ 68,0
68,1
A. Rovira i
Virgili. Història de Catalunya (tria d'episodis). 5a (facsímil). Editorial Teide, 1988.
ISBN
84-307-2761-2.

↑
Pàgina turística sobre les excavacions

↑
Lloc on es mostra l'evolució de la ciutat

↑
Vídeo Els grecs a Catalunya a edu3.cat

↑
Empúries a la pàgina oficial del Museu d'Arqueologia de
Catalunya

↑
Els santcugatencs podran veure en una visita guiada els jaciments
arqueològics trobats a Can Cabassa Vídeo, Canal de Sant Cugat YouTube

↑
Informació sobre la resolució de declaració de Bé Cultural
d'Interès Nacional

↑
Registre de la declaració

↑
Presentació i fotos de les Restes arqueològiques

↑
Pàgina turística sobre les excavacions

↑
Lloc on es mostra l'evolució de la ciutat

↑
Vídeo Els grecs a Catalunya a edu3.cat

↑
Empúries a la pàgina oficial del Museu d'Arqueologia de
Catalunya

↑
Les Codines. "El Patrimoni com mai m'has vist"
(patrimoni.gencat.cat)

↑
Pàgina
oficial de l'Esquerda

↑
El Mas d'en Bosc. "El Patrimoni com mai m'has vist"
(patrimoni.gencat.cat)

↑
El Mas d'en Vives. "El Patrimoni com mai m'has vist"
(patrimoni.gencat.cat)

↑
Web amb informació de la Tàrraco Imperial

↑
Web amb imatges de Tàrraco i de la Tarragona actual

↑
El conjunt arqueològic de Tàrraco, a Patrimoni.gencat

↑
Raventós, Joan. «L'aigua feta
medecina». Sàpiens [Barcelona],
núm. 55 (maig 2007), p. 27-30. ISSN 1695-2014.

↑
BOLÒS I MASCLANS,
J., Diccionari de la Catalunya medieval (ss. VI-XV). Edicions
62, Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 284. Barcelona, abril del 2000. ISBN
84-297-4706-0, plana 49.

↑
Patrimoni. Castrum visigòtic del Puig Rom, Ajuntament de
Roses

↑
Pàgina
oficial de l'Esquerda

↑
BOLÒS I MASCLANS,
J. Diccionari de la Catalunya medieval (ss. VI-XV). Edicions 62,
Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 284. Barcelona, abril del 2000. ISBN
84-297-4706-0, plana 168.

↑
Informació sobre el Castell de Mataplana. Visites guiades al
castell i al Museu del Comte Arnau

↑
Bolòs, Jordi: Diccionari de la Catalunya medieval (ss. VI-XV). Edicions
62, Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 284. Barcelona, abril del 2000. ISBN
84-297-4706-0, plana 63

↑
Pàgina
oficial de l'Esquerda

↑
BOLÒS I MASCLANS,
J.: Diccionari de la Catalunya medieval (ss. VI-XV). Edicions 62,
Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 284. Barcelona, abril del 2000. ISBN
84-297-4706-0, plana 161.

[modifica]
Vegeu també

Formació
geològica de Catalunya

Prehistòria a
Catalunya

Període iber
a Catalunya

Període
romà a Catalunya

Període
visigot a Catalunya

Edat mitjana de
Catalunya

Edat moderna de
Catalunya

Història
contemporània de Catalunya

[modifica]
Enllaços externs

A
Wikimedia
Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a:
Jaciments
arqueològics de Catalunya

Patrimoni arqueològic català a patrimoni.gencat.cat, Generalitat de
Catalunya

Cercador de
jaciments arqueològics de Catalunya, Generalitat de Catalunya

Jaciments prehistòrics de
Catalunya

Abric del
Filador (Margalef)  •
Abric
Romaní (Capellades)
• Balma de la
Xemeneia (Amer)  • Bòbila de
Sugranyes (Reus)  • Carretelà
(Aitona)  • Cau del Duc
(Torroella
de Montgrí)  • Cova de la
Font Major (L'Espluga
de Francolí)  • Cova de
les Toixoneres (Moià)  •
Cova de
Muricecs (Llimiana)  •
Coves de
Rialb (Queralbs)  •
Coves de
Serinyà  • Coves del
Cogul  • Espluga del
Congost (Abella de la
Conca)  • Espluga
petita del Congost (Abella de la
Conca)  • Estació
Agut (Capellades)
• Genó (Aitona)
• Jaciment
de Montlleó (Prats i
Sansor)  • Jaciments
d'Incarcal (Crespià)
• Jaciments
de Pinell de Solsonès  • L'Esquerda
(Les Masies de
Roda)  • Mines de
Gavà

Llista
de jaciments prehistòrics de Catalunya  · Prehistòria
a Catalunya

Categoria
principal: Jaciments
prehistòrics de Catalunya

Jaciments ibèrics de Catalunya

Cadira
del Bisbe (Premià de
Dalt)  • Can
Bonells (Santa
Maria de Merlès)  • Can
Canyís (Banyeres
del Penedès)  • Can Caseta
(Manlleu)  •
Can
Fatjó (Rubí)  •
Ca
n'Oliver (Cerdanyola
del Vallès)  • Castellet
de Banyoles (Tivissa)  •
Castell
Ruf (Turó de
Castellruf)  • Cesse
(Cossetània)
• Ciutat
ibèrica d'Ullastret  • Ciutadella
de Calafell  • Darró (Vilanova i
la Geltrú)  • Genó (Soses)
• Ègosa (Terrassa)  •
El
Clascar (Malla)  • El
Vilar (Valls)  • Els
Vilars (Arbeca)  • Fondo d'en
Roig (Cunit)  •
Ibera ¹
• Iltirda (Lleida)
• Les
Maleses ²  • L'Esquerda
(Les Masies de
Roda)  • Mas d'en
Gual (El Vendrell)
• Molí
d'Espígol (Tornabous)  •
Oleastrum
(Cambrils)  •
Palfuriana
(El Vendrell)
• Penya del
Moro (Serra de
Collserola)  • Pla
de Santa Bàrbara (Montblanc)  •
Poblat
ibèric de Montbarbat (Lloret de Mar)
• Poblat
ibèric de Sant Julià de Ramis  • Poblat
ibèric de la Moleta del Remei (Alcanar)  •
Poblat
ibèric de la Punta del Castell (Palamós)  •
Poblat
ibèric del Cogulló (Sallent)  •
Poblat
ibèric del Coll del Moro (Gandesa)  •
Poblat
ibèric del Far (Llinars del
Vallès)  • Poblat
ibèric del Puig Castellar (Santa
Coloma de Gramenet)  • Poblat
ibèric Sant Jaume-Mas d'en Serrà (Alcanar)  •
Puig
de Castellet (Lloret de Mar)
• Puig
Guardial (Manlleu)  •
Rubricata
(Rubí)  •
Sant
Sebastià de la Guarda (Palafrugell)
• Serrat
dels Tres Hereus (Casserres)  •
Setelsis
(Solsona)  •
Torre
dels Encantats (Arenys de Mar)
• Turó
d'en Boscà (Badalona)  •
Turó
de Montgat (Montgat)
•

Llista
de jaciments ibèrics de Catalunya  • Període
iber a Catalunya

Categoria
principal: Poblacions
ibèriques de Catalunya

Jaciments romans de Catalunya

Aeso
(Isona)
• Arraona (Sabadell)  •
Ausa (Vic)  •
Bætulo (Badalona)  •
Bàrcino
(Barcelona)  •
Cal·lípolis
¹  • Can
Llauder (Mataró)  •
Can
Modolell (Cabrera de
Mar)  • Can
Sent-romà (Tiana)  • Can Terrers
(La Garriga)
• Dertosa (Tortosa)  •
Ègara (Terrassa)  •
El Camp de
les Lloses (Tona)  •
Els
Munts (Altafulla)  •
Els
Tolejassos (Viladamat)  •
Empúries
(L'Escala)  •
Forns
romans de la Fornaca (Vilassar de
Dalt)  • Gerunda (Girona)
• Iesso (Guissona)  •
Ilerda (Lleida)
• Iluro (Mataró)
• L'Esquerda
(Les Masies de
Roda)  • Matacans
(Artés)  • Puig Ciutat
(Oristà)  •
Rhode (Roses)
• Ruscino (Castellrosselló
²)  • Salauris
(Salou)
• Tàrraco
(Tarragona)

Llista
de jaciments romans de Catalunya  • Període
romà a Catalunya

Categoria
principal: Poblacions
romanes de Catalunya

Jaciments medievals de
Catalunya

Llista
de jaciments visigòtics de Catalunya  • Període
visigòtic a Catalunya  • Llista
de jaciments medievals de Catalunya  • Edat
mitjana de Catalunya

Categoria
principal: Jaciments
medievals de Catalunya

Jaciments visigòtics

El
Bovalar (Seròs)  • Castrum
del Puig Rom (Roses)  • L'Esquerda
(Les Masies de
Roda)

Jaciments francs i
baix
medievals

Can
Modolell (Cabrera de
Mar)  • Castell de
Mataplana (Gombrèn)  •
Castell
de Sant Miquel de la Vall (Aransís)
• Domus del
Pi (Vilanova de
Sau)  · Forns de
Casa-en-Ponç (Berga)  • Jaciments
de Pinell de Solsonès  • L'Esquerda
(Les Masies de
Roda)  • Portal de
Magdalena (Lleida)  • Santa
Margarida de Martorell (Martorell)  •
Solibernat
(Torres de
Segre)  • Torrota del
Moro (Subirats)  •
Vilaclara (Castellfollit
del Boix)  • Vilosiu (Cercs)

←
Jaciments romans

Obtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llista_de_jaciments_arqueol%C3%B2gics_de_Catalunya&oldid=8822832»

Categories:

Jaciments
arqueològics de Catalunya

Llistes
d'història

Llistes de
Catalunya

Eines personals

Inicia
una sessió / crea un compte

Espais de noms

Pàgina

Discussió

Variants

Vistes

Mostra

Modifica

Mostra
l'historial

Accions

Cerca

Navegació

Portada

Portals temàtics

Article a
l'atzar

Articles
de qualitat

Actualitat

Comunitat

Portal viquipedista

Canvis
recents

La taverna

Contacte

Xat

Donatius

Ajuda

Imprimeix/exporta

Crea un llibre

Descarrega com PDF

Versió
per a impressora

Eines

Què
hi enllaça

Seguiment
d'enllaços

Pàgines
especials

Enllaç
permanent

Citau
aquest article

Darrera modificació de la pàgina: 24 gen 2012 a les
20:34.

El text està disponible sota la Llicència
de Creative Commons Reconeixement i Compartir-Igual; es poden aplicar
termes addicionals. Vegeu les Condicions
d'ús per a més informació. Wikipedia® (Viquipèdia™) és una marca registrada de Wikimedia Foundation,
Inc.

Política
de privadesa

Quant
al projecte Viquipèdia

Avís
general

Versió
per a mòbils